Verktøybehov

Dette er en oversikt over de ulike behovene vi ønsker dekt gjennom digitale verktøy (men også tildels gjennom tradisjonelle metoder).

Når det kommer til verktøy er det viktig at vi prøver å bli enige (evt at sentralstyret eller landsstyret kommer med vedtak) om å bare bruke ett verktøy for hvert behov - med unntak av diskusjon, hvor man har kommet til en enighet om at "bredt nedslagsfelt" er viktigere enn å "unngå fragmentering" (men webforumet er allikevel å regne som offisielt), samt ekstern annonsering og valgkampinnsats (hvor det også er viktig med bredt nedslagsfelt).

Det er viktig at verktøysvalg evalueres jevling. Det som man trodde var riktig verktøy til riktig jobb på et tidspunkt er kanskje ikke egentlig rett, evt vil ikke være det rette valget til evig tid.

Det er viktig at man kryssjekker om et verktøy vil være "spiselig" eller ikke før man innfører verktøyet - se ellers artikkelen verktøyegenskaper.

Forfatting av artikler, innlegg m.m.
Det er i utgangspunktet ikke så interessant hva slags verktøy man bruker dersom man skriver en tekst individuelt - men dersom man skal dele eller gjenbruke teksten er det betydningsfult hvilket format den er i, f.eks. hvordan overskrifter, avsnitt og kapitler er representert.

Skriver man et verk i Microsoft Office må man ta utgangspunkt i at man kan tape viktig informasjon, f.eks. om formattering og sidelayout, dersom verket åpnes i noe som helst annet enn eksakt samme versjon av samme verktøy. Når man snakker om tekst, er det viktig med verktøy som skiller presentasjon fra kontekst. Når man skriver en overskrift er det viktig at det markeres som overskrift, og ikke som "bold text" eller "font size 24". Presentasjonen bør man kunne leke med etter at teksten er skrevet, eller i det minste helt uavhengig av selve forfatterjobben.

Vi pirater liker å samarbeide om å skrive tekster eller verk, da er det viktig at vi kan enes om gode samhandlingsverktøy for dette. Gjennom gode samhandlingsrutiner i kombinasjon med gode samhandlingsverktøy bør man ...


 * unngå "transaksjonskonflikter" dersom to personer jobber på samme stykke tekst
 * kunne håndtere problemstillinger som "hvordan organisere teksten" på en smidig måte
 * ha god revisjonskontroll; det må bl.a. være lett å kunne se hvilke endringer som har vært gjort på en tekst siden sist man tittet på den, samt hvem som har gjort endringene.

Mediawiki, etherpad og Google Docs regnes for å være de beste verktøyene - men alle har sine svakheter:


 * Det er en viss terskel å editere wikiartikler, så mediawiki'en er ikke så veldig inkluderende. (hvorfor?)
 * Mediawiki'en egner seg dårlig til samtidsredigering fra flere personer, da blir det fort editeringskonflikter.
 * I etherpad er revisjonskontrollen vanskelig, det er ikke enkelt å oppdage eller reversere sabotasje, og heller ikke enkelt å få oversikt over alle endringer siden sist man myste på dokumentet.
 * Google Docs er en tredjepartstjeneste, vi gir fra oss kontroll, og ikke alle er like komfortable med å registrere konto/logge inn hos Google
 * I Google Docs er det litt for stort fokus på det typografiske.

Diskusjon
I diskusjonen fremmes ulike synspunkt og man prøver å finne argumenter for og i mot de forskjellige synspunktene. I tradisjonell politikk veies ofte ikke fordeler og ulemper mye opp mot hverandre; folk lytter mest til de meningene de er grunnleggende enig i og ikke så mye på andre meninger; folk har ofte gjort seg opp en mening før avstemmingen. For at en diskusjon skal være formålstjenelig for annet enn den rene underholdningsverdien kan det være viktig at de ulike argumentene summeres opp og vektes mot hverandre.

I et godt "diskusjonsmiljø" bør det være ...


 * god kategorisering og "tagging" av diskusjonstråder og diskusjonsinnlegg (en tradisjonell hierartisk løsning kommer ofte til kort, da et innlegg fort kan passe litt inn under flere kategorier. En diskusjon kan også ofte flyte fra én kategori og over til en annen).
 * godt kjente og aksepterte spilleregler (logges ting for ettertiden? publiseres det?  vil det være mulig å slette eller redigere et innlegg dersom man innser at man har skrevet noe dumt?  hvilke ting kan man skrive om?  hvordan skal man utforme innlegg?)
 * lav terskel for å bli med på diskusjon
 * en viss form for integrasjon mot en informasjonsbank, hvor forslag og argumentasjon kan oppsummeres.
 * de samme argumentene bør ikke komme om og om igjen, og især, de samme forslagene bør ikke fremmes om og om igjen.
 * det bør være lett å følge med på den aktiviteten man er interessert i
 * god integrasjon mot epost
 * unngå fragmentering - viktig diskusjon bør holdes på én plattform, og alle medlemmene bør kunne nåes gjennom denne platformen (evt flere platformer, dersom disse kan integreres).
 * Prøve å unngå klassiske diskusjonsproblemer.

Møter
Et møte er egentlig en konsentrert sanntidsdiskusjon. Etter et konstruktivt møte har de involverte fått en høynet motivasjon, folk har forstått synspunktene til andre i møtet, og man har et møtereferat å vise til, med oppsummering av debatten og aksjonspunkter for hva som må gjøres før neste møte. Et lite konstruktivt møte vil føles som bortkastet tid for et flertall av deltagerene.

Fysiske møter kan være av høy verdi. Noen liker møter med videooverføring, men for at videooverføring skal ha noen verdi må teknologien virke knirkefritt. Taleoverføring kan også ha en verdi. Utover det kan omtrent ethvert diskusjonsverktøy anvendes, kombinert med verktøy for å forfatte møtereferat.

Annonseringer
I interne annonseringer har man et budskap som skal nå ut til flest mulig medlemmer, eventuelt medlemmer innen en begrenset geografisk krets eller medlemmer med verv, interesser, kompetanse e.l.

I eksterne annonseringer har man et budskap som skal nå ut til flest mulig ikke-medlemmer, men kanskje folk med en begrenset geografisk krets eller interesser / meninger.

I noen tilfeller er det viktig å nå hurtig ut til folk, i andre tilfeller er det viktig å sikre seg om at budskapet er mottatt, og kanskje også viktig å sikre seg om at budskapet også er forstått.

Valgkampinnsats
En variant av "ekstern annonsering", hvor man bruker forskjellige midler til å nå ut til potensielle velgere

Publiseringer
Publisering betyr offentliggjøring. Når man offentliggjør noe, bør det være av høy verdi. Ved en publisering er det som regel ikke like viktig å nå ut til "flest mulig" som ved en typisk annonsering, men informasjonen har en høyere verdi, og en mer varig verdi. Det er kanskje ikke så viktig at informasjonen om landsmøte 2013-03 er lett tilgjengelig i 2014, mens man gjerne ønsker at en publisering skal være lett å finne vha søk også flere år etter selve publiseringen.

Av og til er det også viktig at man har en "endelig versjon" av publiseringen, f.eks. en pressemelding som distribueres ut til pressen bør ikke endres i ettertid (da får man heller legge til en erratta eller oppdatering).

En publisering i piratpartiets regi er noe piratpartiet offisielt står bak. F.eks. wikiartikler som editeres av enkeltmedlemmer er ikke å anse som "publiseringer" i piratpartisammenheng.

Pressemeldinger
En pressemelding er en spisset publisering som er beregnet for gjengivelse i pressen.

Informasjonsbank / kunnskapsbase
I en informasjonsbank er det viktig å lett kunne legge inn ny informasjon, lett kunne finne tilbake til gammel informasjon gjennom søk. Gjennom gode arbeidsrutiner og gode verktøy bør man også prøve å forebygge duplisering av informasjon.

Det er mange ting man kan ønske å lagre i en kunnskapsdatabase:


 * Gode argumentasjonslinjer for å forsvare en kjernesak
 * Tidligere stilte forslag, med argumenter for- og imot
 * Praktisk informasjon, f.eks. om hvordan et godt landsmøte kan forberedes
 * Vedtekter
 * Referater fra møter, vedtak gjort i møter, etc

Enkelte ting kan være "offisielt" og/eller "endelig" (f.eks. godkjente referater). Offisiell informasjon må være godkjent av styret og ikke kunne endres av hvem som helst, "endelig" informasjon må ikke kunne endres av noen.

Enkelte ting kan det også være ønskelig å ha en viss tilgangskontroll på - kanskje man ønsker å holde enkelte ting internt.

Avstemminger
Se også Liquid Democracy og Avstemningssystem

Fullstendig anonyme og sikre valg, sikret mot såvel kjøp/salg/trusler som fusk fra de som skriver koden og administrerer valget, det er rett og slett umulig - således bør piratpartiet være i mot at dagens valgordning byttes ut med en elektronisk valgordning.

For Piratpartiets interne anliggender er det bare personvalg som behøver å være anonymt.

Et godt elektronisk valgsystem for enkeltsaker (åpne valg) bør ... (meta: dette bør kanskje flyttes til en egen artikkel?)


 * Være gjennomtenkt - uansett hva slags system som anvendes bør man evaluere det med jevne mellomrom, og evt vidreutvikle det eller velge et annet system.


 * Ha en viss integrasjon mellom valgsystem, diskusjonssystem og informasjonsbank (i det minste at det er lenker både til diskusjonen og til en oversiktlig oppsummering av argumentasjon fra valgsystemet).


 * Gi velgerne mulighet til å delegere stemmen sin - og trekke tilbake en slik delegering med umiddelbar virkning.


 * Gi en full oversikt over hvem som (aktivt) stemte hva (og hvor mange delegerte stemmer hver person kontrollerer).


 * Ha gode metoder for å kategorisere avstemminger (slik at man enkelt kan bestemme hva slags avstemminger man selv skal være aktiv i vs hvilke avsteminger hvor man ønsker å delegere).


 * Ha en gjennomtenkt plan mtp tidsfrister - i.e., dersom man kontrollerer mange delegerte stemmer bør det ikke være noen strategisk gevinst i å avgi en kontroversiell stemme like før avstemmingen avsluttes.


 * Enkelte saker må være avgjort til en bestemt tidsfrist. Eksempelvis, dersom piratpartiet har makt til å vedta at en bygning skal rives, så er dette en irreversibel beslutning - andre saker kan med fordel være åpen på tidsubestemt basis - som piratpartiets prinsipielle standpunkter, i stedet for å "ta en omkamp" kan det være mulig å bare la avstemmingen stå åpen.  Dersom oppslutningen for alternativt standpunkt noensinne skulle bikke over 50%, kan man med et pennestrøk endre piratpartiets prinsipielle standpunkt.  (men man bør ha sikringer mot "flappesituasjoner").

TODO-lister
Gode todo-lister bør ...


 * Til en viss grad være integrert mot vårt offisielle kalendersystem
 * Til en viss grad være integrert mot diskusjonssystemer og informasjonsbank (innlegging av lenker fungerer til en viss grad)
 * Tilby integrasjon mot andre populære TODO-liste-systemer
 * Ha gode muligheter for kategorisering/tagging av ting som må gjøres (evt hvilke ressurser som trengs, evt hvilke gjøremål det kan være fordelaktig å gjøre samtidig).
 * Støtte avhengigheter (gjøremål A kan ikke påbegynnes før gjøremål B er ferdigstilt, evt gjøremål A kan ikke ferdigstilles før gjøremål B er ferdigstilt).
 * Støtte hierarktiske gjøremål ("organisere landsmøte" kan være et gjøremål. Når man tenker seg om, består dette av mange adskilte gjøremål, "organisere fysiske lokaler" kan være ett av dem.  Dette består også av mange adskilte gjøremål, som f.eks. "bevertning under møtet", hvor igjen "handletur" er et undergjøremål, under der har man bl.a. "besøke REMA", under der har man "kjøpe frukt og godterier", og igjen en liste over alt man må huske å grabbe med seg fra REMA).
 * Tidsfrister
 * Antatt tidsbruk (time spent, estimated time remaining)
 * Ansvarlig person, og evt sekundæransvarlig i tilfelle ansvarlig person faller bort
 * Keep It Simple Stupid - stryk minst halvparten av lista over.

Ticketsystem
Et ticketsystem er et TODO-listesystem med god epostintegrasjon. Dersom f.eks. styret blir overlesset av eposter som må ageres på og besvares til riktig tid kan det være viktig å få på plass et ticketsystem.

Kalender
For et kalendersystem er det viktig med:


 * Integrasjon mot todo-liste-system
 * Mulighet for integrasjon mot andre kalendersystemer - kanskje det aller viktigste!
 * Full CalDAV-støtte